Portré
Gergye Krisztián
Életrajz
„A tradicionális jávai tánc az emberi, ’civil’ érzelmek visszaszorításával ad lehetőséget az isteni idea figurájának megjelenüléséhez. A kortárs jávai tánc formanyelve azonban a legmélyünkben lakozó elfojtott vágyak, titkos emóciók felszínre hozatalából építkezik. A jávai tánc sajátos meditációja maga a középút. Az, hogy mennyire tudok belehelyezkedni, tökéletesen megmutatja emberi hibáimat. A kortárs viszont a legszélsőségesebb létállapotaimra mutat rá. Azok kiélése és megtapasztalása ad viszonyulási lehetőséget a középpont harmóniájához.”
Egy koncerten hallotta először Ágenst énekelni. Akkor, tizennyolc éves fejjel fogalmazódott meg benne, hogy úgy táncoljon, ahogy Ágens énekel. Így találkozott (1996-ban) a tradicionális jávai tánccal. Két évvel később Darmasisswa ösztöndíjat nyert és Jávára utazott, hogy ősi indonéz táncművészetet tanuljon, és többek között a Yogyakartai Szultánátus udvarában (KRATON) is fellépett.
2001 óta koreografál és rendez. A tradicionális és kortárs műfajok ötvözéséből kialakított, csak rá jellemző egyedi táncnyelvet képvisel. Magyarországon eddig 26 produkciót hozott létre önállóan, és a kortárs tánc szinte összes jelentős társulatánál táncolt vendégművészként (pl. Frenák Pál Társulat, Bozsik Yvette Társulat, Finita La Commedia, KompMánia, Duda Éva és Árvai György előadásaiban). Az összes kortárs táncművészetet befogadó színházban, helyszínen megfordult bemutatóival (Trafó KMH., MU Színház, Szkéné Színház, Nemzeti Táncszínház, Millenáris Teátrum, Thália Színház, Műcsarnok, Szépművészeti Múzeum, Merlin Színház). Munkáit számos díjjal jutalmazták: Legjobb táncos a VIII. Alternatív színházi Szemlén (2002), Legjobb Koreográfus az I. SZASZSZ-on (2003), Pro Futuro Díj a Veszprémi Fesztivál szerepléséért (2003).
A MU Színház új programsorozatának első epizódja volt 2005 novemberében Gergye Krisztián egyhetes összművészeti montázsa. A "mindenhol jó, de legjobb a paradicsomban" című előadás (ami itt a hatodik napon került először színre), azóta több fesztiválon kiemelkedően szerepelt, a 2006-os SZASZSZ-on díjat is nyert.
Jelenleg társulatával, a GK Impersonators (not just dance company)-val dolgozik.
Saját táncszínházi produkciói mellett Ágens kortárs operaénekesnő állandó alkotótársa. A műfajok közötti átjárások lehetőségeit kutatva rendezett tánckoncertet, kortárs táncoperát, koreografált színházi és operaelőadásokban, hangversenyeken.
Egyre több alkalommal koreografál prózai művekben is. Dolgozott Forgács Péter Turandotjában (Új Színház), Ágens Aqua Toffana-jában (Művészetek Palotája) és Valló Péter Csongor és Tünde rendezésében (Nemzeti Színház), Alföldi Róbert versailles-i operarendezésében, és a szilveszterkor a Bárka Színházban bemutatott A Szentivánéji álom című előadásban, amelyben játszik is..
2006 nyarán a Sziget Fesztiválon mutatta be Egon Schiele-szólóját EGONEGONEGON címen, amit szeptembertől a Közép-Európa Táncszínházban játszik. Az évad kezdetén Ágens Plastic-Fantastic-Bombastic című Őszi Fesztiválos bemutatóját koreografálta. 2006 novemberében Árvai György új előadásában, a Pre Actioban működött közre.
2007. február 7-én, 19 órától a Nemzeti Táncszínházban lesz nagyszabású premiere a nagyszínpadon kilencvenkilencperc címmel, melyet a Közép-Európa Táncszínházzal közös produkcióban készít.
![Gergye Krisztián](/images/spacer.gif)
-
Interjúk
„Mindig egy lépéssel a világ változása előtt” – interjú Balázs Attila fesztiváligazgatóval a TESZT 15 évéről
Tizenötödszörre vázolt sűrített képet az elmúlt egy év valóságáról, a világ aktuális állapotáról a Temesvári Eurorégiós Színházi Találkozó – TESZT. Honnan indult, és merre tart a seregszemle – erről kérdeztük Balázs Attila fesztiváligazgatót, a temesvári Csiky Gergely Állami Magyar Színház vezetőjét. -
Interjúk
„Olyan nyugalmat és felszabadultságot máskor nem érzek, mint éneklés közben”
Mezei Kinga színész, rendező, a Zentai Magyar Kamaraszínház művészeti vezetője. Legutóbbi rendezése a Hidegpróba Sziveri János költő és Benes József képzőművész életéből és alkotásaiból inspirálódik. Szerda Zsófia -
Művészek írták
Tragédia (Oidipusz éneke) – Világpremier
Szophoklész tragédiát írt, nem drámát – állítja a rendező. A tragédia szakrális forma. Amit hét színésszel: nem pszichológiai elemzésekre épülő dialógusokból formál meg az író-rendező. A kórusszerű vagy szóló dalok, a szakrális zeneiség, a költői tér és fények adják a teátrális formát. Az archaikus szöveg is a – szárd eredetű – Alessandro Serráé, ugyanő tervezte a díszletet, fényeket, ruhákat is. Szegő György