Portré
Szikszai Rémusz
Életrajz
Szül: Nagykároly, 1969. február 27.
Beszélt nyelvek: magyar, román
1990 - 1994
Szentgyörgyi István Színművészeti Főiskola, Marosvásárhely
Bulgakov: Képmutatók cselszövése - Moiron
Moliére: Tartuffe - Tartuffe
1994 - 1997
Kolozsvári Állami Magyar Színház
Csehov: Ivanov - Lvov,
Foster: Tom Paine - Kikiáltó,
Stoppard: Rosencrantz és Guildenstern - Alfréd
1997 - Bárka Színház
Kárpáti: Díszelőadás - Becsirovics,
Tasnádi: Titanic vízirevü - Vasile,
Szép Ernő: Lila ákác - Lali,
Mrozek: Mulatság - B legény,
Kárpáti: Világvevő - Misi,
Kárpáti: Tótferi - Tótferi,
P. Oswald: Versekkel kártyázó szép hölgyek - Yoshitsugu
Egressy Z: Kék, kék, kék - Indigo
H. Pinter: Hazatérés - Joey
Spiró György: Fogadó a Nagy Kátyúhoz -Szellemfi
L. Pirandello: Hat szereplő szerzőt keres - Fiú
A.P. Csehov: Három nővér – Andrej
Shakespeare: Rómeó és Júlia – Tybalt
Weöres: Theomachia - Okeanos
Gombrowicz: Operett - Professzor
Díjak: Uniter-díj (a legjobb végzős főiskolás produkcióért)
![Szikszai Rémusz](/images/spacer.gif)
Képsorozatok
-
Interjúk
„Mindig egy lépéssel a világ változása előtt” – interjú Balázs Attila fesztiváligazgatóval a TESZT 15 évéről
Tizenötödszörre vázolt sűrített képet az elmúlt egy év valóságáról, a világ aktuális állapotáról a Temesvári Eurorégiós Színházi Találkozó – TESZT. Honnan indult, és merre tart a seregszemle – erről kérdeztük Balázs Attila fesztiváligazgatót, a temesvári Csiky Gergely Állami Magyar Színház vezetőjét. -
Interjúk
„Olyan nyugalmat és felszabadultságot máskor nem érzek, mint éneklés közben”
Mezei Kinga színész, rendező, a Zentai Magyar Kamaraszínház művészeti vezetője. Legutóbbi rendezése a Hidegpróba Sziveri János költő és Benes József képzőművész életéből és alkotásaiból inspirálódik. Szerda Zsófia -
Művészek írták
Tragédia (Oidipusz éneke) – Világpremier
Szophoklész tragédiát írt, nem drámát – állítja a rendező. A tragédia szakrális forma. Amit hét színésszel: nem pszichológiai elemzésekre épülő dialógusokból formál meg az író-rendező. A kórusszerű vagy szóló dalok, a szakrális zeneiség, a költői tér és fények adják a teátrális formát. Az archaikus szöveg is a – szárd eredetű – Alessandro Serráé, ugyanő tervezte a díszletet, fényeket, ruhákat is. Szegő György