Portré
Tamási Zoltán
Életrajz
Szerepek:
Stúdió "K"
1985: Euripidész / Szophoklész: Elektra
1986: Zalán Tibor: Ószeresek
Utolsó Vonal – Szkéné Színház:
1990: A roncs, avagy három sirály bácsi a kertben - író / rendező: Tamási Zoltán
1992: Hamlets - rendező: Felhőfi Kiss László
1993: Piroska, családi hisztériák - író / rendező: Regős János
1994: Ysa, por és homu - író / rendező: Felhőfi Kiss László
1995: Kiss művész úr rettenetes élete - író / rendező: Tamási Zoltán
1996: A történelem kereke - író / rendező: Tamási Zoltán
2000: Üzenet innen ide - író / rendező: Tamási Zoltán
Szkéné Színház - Bárka Színház:
1995: Tasnádi István: Bábelna - rendező: Árkosi Árpád
Zsámbéki Nyári Színház:
1997: Csehov: Lakodalom - rendező: Beatrice Bleont
Bárka Színház:
1998: Tasnádi István: Titanic - rendező: Novák Eszter
Picaró Produkciós Műhely
1999: Harold Pinter: Étellift - rendező: Terhes Sándor
Pintér Béla és Társulata:
1999: Kórház, Bakony - író /rendező: Pintér Béla
2001: Sehova kapuja – író /rendező: Pintér Béla
2001: Öl butít – író /rendező: Pintér Béla
Városi Színház
2001: Slicc – író /rendező: Halász Péter
Stúdió „K” Színház:
2002: Forgách András: A görény dala – rendező: Fodor Tamás
2003: Vörös István: Svejk, a féregírtó – rendező: Fodor Tamás
Szentendrei Nyári Játékok
2003: Dévajságok Magyarhonban – rendező: Magyar Attila
Hólyagcirkusz Társulat:
2004: Szemétre a vénasszonnyal – rendező / zeneszerző: Szőke Szabolcs
Szombathely:
2004: Dürrenmatt: Fizikusok – rendező: Széles László
Rendezések:
1986:
Ingmar Bergman: Suttogások, sikolyok
Gogol: Popriscsin
1986: - VSZM Társulat
1990:
A roncs, avagy három sirály bácsi a kertben - zenés-táncos vitatkozó dráma
Meddő vita arról, hogy mi, hova kerüljön; szerelemi csalódások, könnyek, elvágyódás.
1990 - Szkéné Színház
1994-1995:
Kiss művész úr rettenetes élete - szomorújáték
Kiss művész úr rögös útja a siker felé, és nem odáig.
1994 - Egyetemi Színpad
1995 - Szkéné Színház
1996-1998:
A történelem kereke I.-II.-III. - véres történelmi viszálydráma
Szövevényes viszályfolyam, Shakespeare királydrámáinak és tragédiáinak felhasználásával. Vérrel áztatott út a koronáig és vissza.
1996 - Szeged - Szabad Színházak Nemzetközi Találkozója
1998 - Gyergyószentmiklós - Figura Stúdió Színház
1999:
Az ellopott holdfény - mesejáték
1999 - Szkéné Színház
2000:
Üzenet innen ide - ví/égjáték durva jelenetekkel
Szex, hatalom, erőszak és big beat.
2000 - Szkéné Színház
2001:
Búskomor Aranykor – vers és verbunk
2001 - Figura Stúdió Színház – Gyergyószentmiklós
2003:
Alma mater – nyomasztás tűrhető adagolásban
Tanintézet, a kietlen, szeles tájban. Iskolán belüli erőszak, rácsok.
Tandráma nyolcvanéves színészek közreműködésével.
2003 – Városi Színház
2004:
Héroszok / Gyilkos nap – minimál burleszk
Stég, iszapos pocsolya, nádas.
Nyaralás szúnyogok, bogarak, döglött denevérek, emberi maradványok társaságában.
2004 – Stúdió „K” Színház
![Tamási Zoltán](/sorozatkep/normal/335408.jpg)
Képsorozatok
-
Interjúk
„Mindig egy lépéssel a világ változása előtt” – interjú Balázs Attila fesztiváligazgatóval a TESZT 15 évéről
Tizenötödszörre vázolt sűrített képet az elmúlt egy év valóságáról, a világ aktuális állapotáról a Temesvári Eurorégiós Színházi Találkozó – TESZT. Honnan indult, és merre tart a seregszemle – erről kérdeztük Balázs Attila fesztiváligazgatót, a temesvári Csiky Gergely Állami Magyar Színház vezetőjét. -
Interjúk
„Olyan nyugalmat és felszabadultságot máskor nem érzek, mint éneklés közben”
Mezei Kinga színész, rendező, a Zentai Magyar Kamaraszínház művészeti vezetője. Legutóbbi rendezése a Hidegpróba Sziveri János költő és Benes József képzőművész életéből és alkotásaiból inspirálódik. Szerda Zsófia -
Művészek írták
Tragédia (Oidipusz éneke) – Világpremier
Szophoklész tragédiát írt, nem drámát – állítja a rendező. A tragédia szakrális forma. Amit hét színésszel: nem pszichológiai elemzésekre épülő dialógusokból formál meg az író-rendező. A kórusszerű vagy szóló dalok, a szakrális zeneiség, a költői tér és fények adják a teátrális formát. Az archaikus szöveg is a – szárd eredetű – Alessandro Serráé, ugyanő tervezte a díszletet, fényeket, ruhákat is. Szegő György